Kultūras ministrija sadarbībā ar citām institūcijām izveidojusi Latvijas kultūras kanonu, kurā iekļauti 99 mākslas darbi – kanons ir izcilāko un ievērojamāko mākslas darbu un kultūras vērtību kopums, kas atspoguļo nācijas visu laiku nozīmīgākos sasniegumus kultūrā. Tajā iekļauta arī Jelgavas mākslinieka Ģederta Eliasa glezna «Pie akas».
Ilze Knusle-Jankevica
Kultūras kanona mājas lapā norādīts, ka darbs pie kanona veidošanas tika uzsākts 2007. gada nogalē. Tika izveidotas ekspertu darba grupas septiņās nozarēs: arhitektūra un dizains, kino, literatūra, mūzika, skatuves māksla, tautas tradīcijas, vizuālā māksla. Nu Kultūras kanona izveide ir noslēgusies – to veido 99 kultūras vērtības.
Sadaļā «Vizuālā māksla» iekļauts arī Ģ.Eliasa (1887 – 1975) darbs «Pie akas», kas datēts ar 1935. gadu. Par mākslinieku un viņa darbu aprakstu veidojusi Laima Slava. Autore norāda, ka 20. gadsimta 30. gados mākslas dzīve Latvijā apzināti orientējās uz nacionālu mākslas skolu apliecinošām kvalitātēm, un pie tām piederēja arī lauku dzīvi tēlojoši sižeti. «Nav nejaušība, ka īsto intonāciju un spriegumu, lai taptu darbs, kas uzrunā pāri laikam, ir emocionāli iedarbīgs, spēcīgs un tīrs glezniecības izpaudums apvienojumā ar tēmu, kas tiklab mūžīga, kā mūsu tautas mentalitāti izsakoša, spēja rast tieši Ģederts Eliass,» tā L.Slava. Glezna «Pie akas» (1935) rāda tipisku Zemgales lauku sētas ainu: sieviete ar nēšiem pie akas, pagalmā starp kūti un klēti, steidz padzirdīt krietni barotās govis ar piena pierietējušiem tesmeņiem, bet pāri jau klājas draudīga lietus debess. Tie, protams, ir «Zīlēni», kuru ikdienas soli mākslinieks pārzināja pilnībā. Atveidā nav idilles, drīzāk vitāls, pat dramatisks dabas un cilvēka iedzīves kopsakara tvērums līdz ar smaga fiziska darba klātbūtni – te smaržo pēc leknas zāles, sviedriem un govs kūpošā sāna. Arī gleznojums tuvs Zemgales smagās mālzemes faktūrām – eļļas triepiens ir raupjš, spēcīgs, izceļot Eliasam tipisko smaragdzaļās lapotnes un zāles kontrastu pret sievietes blūzes koši sarkano akcentu, kas atbalsojas arī kārniņu jumta augšup nesošajā diagonālē.
Ar citiem Kultūras kanonā iekļautajiem darbiem var iepazīties mājas lapā www.kulturaskanons.lv.
Foto: www.kulturaskanons.lv