Izstādes «Četras svarīgākās latviešu trimdas politiskās akcijas ārzemēs padomju okupācijas laikā» atklāšana notiks 12.martā pulksten 11 Jelgavas pils Aulas foajē, piedaloties trimdas latviešiem Valteram Nollendorfam un Atim Lejiņam.
www.jelgavasvestnesis.lv
Izstādē atspoguļots latviešu trimdas nozīmīgumus Latvijas neatkarības atgūšanā. Apmeklētāji varēs iepazīties ar šo notikumu dokumentiem, fotoattēliem, Brīvības un miera kuģa maršrutu, trimdinieku pašdarinātiem plakātiem un skrejlapiņām, kā arī to atspoguļojumu pasaules presē, informē LLU pārstāve Dace Freiberga.
Otrā pasaules kara beigās no Latvijas bēgļu gaitās devās ap 150 000 iedzīvotāju. Ap 120 000 pēc kara atradās Rietumu sabiedroto kontrolētajās teritorijās, galvenokārt Vācijā, ieskaitot ap 20 000 latviešu leģionāru. Četrdesmito gadu beigās un piecdesmito gadu sākumā ap 100 000 cilvēku tika sagādāta iespēja atstāt bēgļu nometnes un karā izpostīto Vāciju, atrodot jaunas dzīves un darba iespējas citās valstīs – ASV, Austrālijā, Kanādā, Lielbritānijā, Zviedrijā, Francijā un citviet.
Iekārtojoties jaunās mītnes zemēs, trimdinieki veidoja savas organizācijas, kuras ne tikai gādāja par sabiedrisko un kultūras dzīvi, bet arī izvērsa aktīvu politisku darbību ar mērķi panākt Latvijas un citu Baltijas valstu neatkarības atjaunošanu.
Izstāde veltīta četrām nozīmīgākajām trimdas politiskajām akcijām trimdas latviešu mītnes zemju publiskajā telpā:
– Pirmais Vispasaules latviešu jaunatnes kongress Berlīnē 1968.gadā; – Politiskās akcijas pret Austrālijas valdības 1974.gada lēmumu atzīt Baltijas valstu iekļaušanu PSRS; – Latviešu trimdas akcijas Eiropas drošības un sadarbības apspriedes kontekstā; – Baltijas brīvības un miera kuģis 1985.gadā.
Visus materiālus apkopoja Latvijas Zinātņu akadēmija sadarbībā ar tās Konsultatīvo padomi trimdas jautājumos. Izstādes tapšanā aktīvi piedalījušies: Tālavs Jundzis, Olģerts Pavlovskis, Eduards Bruno Deksnis, Uldis Grava, Kārlis Kangeris, Guntis Bērziņš, Valters Nollendorfs. Izstādes tapšanā palīdzējuši: Māris Graudiņš, Ģirts Zēgners, Valdis Pavlovskis, Valda Liepiņa, Uģis Bērziņš, Vilma Teness, Mudīte Krasts, Jānis Pāvuls, Vilis Krādziņš, Kristīne Beķere.
Ekspozīcijā izmantoti arī materiāli no Austrālijas nacionālā arhīva, Jaunzēlandes nacionālā arhīva un Latvijas Nacionālā arhīva, izstādes māksliniece-noformētāja – Ieva Lapiņa.
Izstāde Jelgavas pils Aulas foajē būs apskatāma no 12. līdz 24.martam.