Ko pa nedēļu paveikuši Jelgavas mākslinieki? Atbildi uz šo jautājumu var rast, tuvākajā laikā apmeklējot Jelgavas Zinātnisko bibliotēku (JZB) vai galeriju «Suņa taka» Dobeles ielā 68. Te šodien atklāta Jelgavas Mākslinieku biedrības rīkotā 1. Starptautiskā Zemgales plenēra darbu izstāde «Zaļā muiža». Redzēt var gan gleznas, gan zīmējumus, gan foto. Izstādes veltītas izcilajam latviešu māksliniekam Ģedertam Eliasam 125. dzimšanās dienā.
Ritma Gaidamoviča
Ko pa nedēļu paveikuši Jelgavas mākslinieki? Atbildi uz šo jautājumu var rast, tuvākajā laikā apmeklējot Jelgavas Zinātnisko bibliotēku (JZB) vai galeriju «Suņa taka» Dobeles ielā 68. Te šodien atklāta Jelgavas Mākslinieku biedrības rīkotā 1. Starptautiskā Zemgales plenēra darbu izstāde «Zaļā muiža». Redzēt var gan gleznas, gan zīmējumus, gan foto. Izstādes veltītas izcilajam latviešu māksliniekam Ģedertam Eliasam 125. dzimšanas dienā.
Jelgavas Mākslinieku biedrības plenērs Zaļeniekos notika jūlija sākumā, taču tikai tagad mākslinieki ir apkopojuši savu veikumu un gatavi to mēnesi, bibliotēkā pat divus, parādīt arī jelgavniekiem un ciemiņiem. Lai redz, ko tad mākslinieki spējuši nedēļas laikā dabūt gatavu. Šie darbi uz īsu mirkli plenēra pēdējā dienā tika eksponēti arī turpat Zaļenieku arodvidusskolas pagalmā, bet nu «sadalīti divās frontēs». «Plenērā paveikts tik daudz, ka visus darbus vienā vietā nevarējām izlikt, tādēļ vienlaicīgi no 3. augusta aplūkojamas divas izstādes ar vienu nosaukumu «Zaļā muiža» – Jelgavas Zinātniskajā bibliotēkā un galerijā «Suņa taka». Lai izstādes rada prieku,» saka Jelgavas Mākslinieku organizācijas priekšsēdētājs Māris Brancis.
Bibliotēkā apskatāmas eļļas un akrila gleznas, ko radījuši deviņi mākslinieki, bet «Suņa takā» pasteļi, zīmējumi, fotogrāfijas un akvareļi, ko pa nedēļu sarūpējuši astoņi mākslinieki. Paši mākslinieki atzīst, ka ar savu darbu ir apmierināti un šī nu esot bijusi reize, kad strādāt varējuši no agra rīta līdz vēlam vakaram un tā veselu nedēļu. Tas reti iespējams mājās, savās darbnīcās.
Plenērā pavisam piedalījās 18 mākslinieki – gleznotāji, grafiķi, dizaineri, fotogrāfi, keramiķi – no Jelgavas, Rīgas, Talsiem un Šauļiem, kuri dzīvoja Zaļenieku arodvidusskolas paspārnē, aprūpē un izbaudīja turienes skaisto dabu. Taču viņi ne tikai baudīja, bet arī gleznoja, zīmēja un fotografēja acīs iekritušos motīvus. Izstādē, kurā atkal sastopas visi plenēra dalībnieki, var iepazīties ar Zaļeniekos paveikto, galvenokārt – studijām. Tās būs par pamatu lielākiem un izstrādātākiem darbiem. Blakus eļļas un akrila tehnikā radītiem uzmetumiem izlikti apskatei arī akvareļi, pasteļi, ogles un grafīta zīmējumi, kā arī fotogrāfijas. «Bieži tika dabā iesākts, bet telpās pabeigts. Viens otrs autors pastaigu laikā gūtos iespaidus vēlāk sintezēja skicēs, strādājot vienatnē savā istabiņā. Blakus Zaļās muižas un tās parka ainavām parādās ziedu gleznojumi, kāda vientuļa koka studija, veco muižas ēku vai to fragmentu tvērumi,» tā M.Brancis, nosakot, ka katrs atrada sev tīkamu nostūri. Kaut arī lietus mijās ar sauli un daža laba diena bija gluži pelēka, tas netraucēja rīta un pēcpusdienas stundās nodoties radošajam darbam. «Dažs pat pieķēra klāt pēcvakariņu laiku pabeigt aizsākto skatu. Rezultātā, kā rādīja improvizētā izstāde pie Zaļās muižas staltās ēkas un rožu dobju ielokā, strādāts bija daudz – piecās sešās pilnās dienās bija tapušas sešas vai septiņas studijas, Ilonai un Ilmāram Drīliņiem, kuri zīmēja un akvarelēja, skiču skaits sasniedza pat desmitus,» ar prieku stāsta M.Brancis, piebilstot, ka fotogrāfa Harija Dainas Liepiņa noknipsētos kadrus nav vērts pat skaitīt – viņš tvēra gan Zaļās muižas kalpu gala dzīvošanu mūsdienās, gan kolēģus, strādājot pie īstiem un improvizētiem molbertiem, un, iespējams, arī daba netika ignorēta. Guntis Švītiņš darīja visu – fotografēja, zīmēja un strādāja ar pasteļiem.
Plenērs ir dažādu paaudžu mākslinieku satikšanās darbā un atpūtas stundās, kurās jaunie, kā, piemēram, tikko Rīgas Dizaina un mākslas vidusskolu beigušais Kaspars Iljins, varēja mācīties un gūt lietderīgus padomus no vecākajiem biedriem Gunāra Ezernieka, Silvijas Meškones un Ulda Zutera. Turpat bija arī Ivars Klaperis, Ilze Ezerniece, Anda Kalniņa, Baiba Ūlande un Ritma Lagzdiņa, lieliski pedagogi. Gleznoja ne tikai gleznotāji, bet arī tekstilmāksliniece Anna Kaltigina un Latvijas Mākslas akadēmijas keramikas maģistrante Katrīna Nagle. Latvieši varēja iepazīt citu skatījumu uz pasauli un tās interpretāciju krāsās un tēlos, ko sniedza jaunie lietuviešu mākslinieki Emīlija Pociūtė un Martins Petreikis no mūsu draugu pilsētas Šauļiem. Viņu darbi apskatāmi bibliotēkā. Abi jaunieši šodien izstādes atklāšanā veltīja labus vārdus plenēram. «Tā mums bija brīnišķīga pieredze, ko augstu vērtējam. Iespēja tikties ar tik jaukiem un profesionāliem cilvēkiem. Pateicībā par to mēs Jelgavas Mākslinieku organizācijai dāvinām grāmatu par Šauļu māksliniekiem,» tā Emīlija.
1. Starptautisko Zemgales plenēru atbalstīja Jelgavas pilsētas pašvaldība un Jelgavas pilsētas pašvaldības aģentūra «Kultūra».
Foto: Anna Būmane