Kluba «Jelgavas roņi» vadītājs Aleksandrs Jakovļevs atgriezies no Argentīnas, kur piedalījās pirmajā Ziemas peldēšanas festivālā. «Šāds pasākums Argentīnā notika pirmo reizi, bet ceru, ka tur drīzumā peldēšana un ziemas peldēšana kļūs tikpat populāra kā futbols,» saka ziemas peldētājs.
Ilze Knusle-Jankevica
Aleksandru uz festivālu uzaicināja viņa draugs argentīnietis Matias Ola, ar kuru pēdējos trīs gados viņi kopā startējuši lielākajos ziemas peldēšanas čempionātos un pasākumos. Tieši Matiass rīkoja vērienīgo festivālu Argentīnā, iepazīstinot valsti ar šo sporta veidu. Tas pulcēja 53 peldētājus no visiem kontinentiem (18 valstīm). Latviju pārstāvēja jelgavnieks A.Jakovļevs un Agris Vītoliņš no Saldus.
Joprojām stāsta, kur ir Latvija
Festivāla laikā Aleksandrs veica trīs distances – katru citā dienā un citos apstākļos. «Pirmajā dienā bija sacensību atklāšana Argentīnas galvaspilsētas Buenosairesas upē Puerto Madero. Tur nopeldēju apmēram 500 metrus ar Latvijas karogu. Ūdens temperatūra bija 7 – 8 grādi,» stāsta A.Jakovļevs, norādot, ka Argentīnā tagad ir ziema. Pēc divām dienām festivāla dalībnieki devās uz Mendozas provinci, kur peldēja kalnu ezerā. «Šajā ezerā notika 100, 500 un 1000 metru distances. Es peldēju tūkstoti. Arī te ūdens bija 7 – 8 grādi,» stāsta jelgavnieks. Visgrūtākais pārbaudījums bija 600 metru distance ezerā, kas atrodas Nacionālajā parkā Argentīnas Patagonijā pie Andu kalniem. «Bija vētra, lietus, vējš un ļoti auksts. Ūdens temperatūra bija 4,96 grādi. Šajā ezerā bija bīstami peldēt, jo pie tā bija apmēram 70 metrus augsts ledājs. Tā kā tagad Argentīnā ir ziema, tas bija stabils, bet, sākot no marta, tas sāk kust un no tā krīt ledus gabali,» tā jelgavnieks, piebilstot, ka peldētājus atbalstīja un uzmanīja glābēju komanda.
Lai gan lielu daļu festivāla dalībnieku Aleksandrs pazīst no citiem kopīgiem pasākumiem, viņam joprojām nācās stāstīt par Latviju. «Šoreiz divas amerikānietes pajautāja, kur Latvija atrodas,» tā viņš.
Bez futbola neiztikt
Festivāls bija noorganizēts ļoti labi un bija svarīgs notikums visā valstī. Programmā bija dažādi pasākumi – konferences, tikšanās, Aleksandram bija arī iespēja demonstrēt prezentāciju par klubu «Jelgavas roņi» un ziemas peldēšanas tradīcijām Latvijā. Vairākos pasākumos piedalījās arī Argentīnas valdības un pašvaldību pārstāvji.
Starp peldējumiem bija arī brīvais laiks. Aleksandrs apmeklēja Argentīnas Tango teātri, kurā demonstrēts lielisks šovs, dažādus muzejus, piemēram, izgājis uz balkona, no kuras tautu uzrunāja leģendārā Argentīnas pirmā lēdija Eva Perona, apskatīja un izmēģina centrālo galvaspilsētas sporta infrastruktūras objektu – Mendozas stadionu. «Argentīnā visi spēlē futbolu. Arī mēs spēlējām. Sadalījāmies divās komandās un treneru vadībā uzspēlējām,» stāsta Aleksandrs. Viņa dēls gan ļoti vēlējies, lai tētis pārved slavenā futbolista Laionela Messi autogrāfu, bet to dabūt neizdevās. «Nesatikām nevienu futbola zvaigzni. Viņi jau katrs spēlē savos klubos pa visu pasauli,» nosaka Aleksandrs.
Ēd vakaros un saldu
Aleksandrs no Argentīnas atgriezies ar ļoti pozitīviem iespaidiem. Viņš smej, ka Argentīnas ziema viņam problēmas nesagādāja, jo Latvijā ziemā ūdens temperatūra ir pat plus divi – nulle grādi. Bet pierast vajadzēja pie argentīniešu ēšanas paradumiem. «Brokastīs viņi ēd tikai maizi vai bulciņas, pīrādziņus un augļus. Otrajās brokastīs ieturas līdzīgi un pat pusdienās ēd sendvičus. Toties vakaros, sākot no pulksten 18, visi sēž restorānos un līdz 22 ēd gaļu, piemēram, liellopa steiku, dārzeņus un dzer vīnu – tas viņiem ir nacionālais dzēriens. Sākumā nevarējām pierast, bet pēc tam arī mēs ēdām vēlajos vakaros,» stāsta Aleksandrs. Viņš novērojis, ka argentīnieši ir saldummīļi – bulciņas un pīrāgi ir saldi, tāpat viņi daudz uzturā lieto medu, saldo krēmu, ko smērē uz maizes. Vēl argentīnieši dzer zaļo tēju matte, ko lej tējkanniņās, kas izgrebtas ķirbī, un dzer visas dienas garumā.
A.Jakovļevs norāda, ka, neskatoties uz smago ekonomisko situāciju valstī, cilvēki Argentīnā ir draudzīgi, smaidīgi un atvērti.
Argentīnas festivāla mērķis bija apvienot cilvēkus no visas pasaules un popularizēt ziemas peldēšanu, un tas iedvesmojis arī jelgavnieku – viņš šoziem plāno Jelgavas Jahtkluba teritorijā izveidot publisku vietu ar āliņģi, kuru izmantot varēs ikviens jelgavnieks, kurš vēlēsies norūdīties. «Ziemas peldēšanas tradīcijas ir ļoti svarīgas cilvēku veselības nostiprināšanai,» viņš pamato savu ieceri.
Paldies par atbalstu, lai varētu piedalīties Argentīnas Ziemas peldēšanas festivālā, A.Jakovļevs saka Jelgavas pašvaldībai, Sporta servisa centram, ceļu būvniecības sabiedrībai «Igate» un «Latvijas energoceltniekam».
Foto: no A.Jakovļeva arhīva